Praha pokryje své běžné výdaje a udrží také tempo investic
S náměstkem primátora Jiřím Paroubkem o přípravě rozpočtu města na příští rok 

Příprava rozpočtu hl. m. Prahy je ve stádiu mezi prvním a druhým  čtením.  V kostce řečeno to znamená, že je stanoven celkový objem příjmů a výdajů a jsou zpracované i jednotlivé kapitoly rozpočtu, ale celý návrh teď ještě čeká složité projednávání v poslaneckých výborech a komisích a  může v něm docházet  k poměrně výrazným změnám.  Nicméně jedno už je řečeno zcela jasně – Praha nebude ani letos čekat na schválení rozpočtu státního a pokud ten nebude hotov  včas, chce  město schválit svůj rozpočet v prosinci.  O přípravě rozpočtu jsme hovořili s náměstkem primátor Jiřím Paroubkem.

“Návrh prvního čtení rozpočtu už prošel městkou radou  a v krátké době bude připraven návrh čtení druhého. V prvním čtení jsou uvedeny základní proporce rozpočtu, který umožnil udržení investičního tempa i základní navýšení běžných výdajů, z nichž se kryje provoz základních funkcí města i jeho organizací. Jde jednak o pokrytí inflace, ale také o zajištění některých funkcí, které Praha přebírá v rámci vzniku krajů atd. Namátkou můžeme jmenovat například agendy spojené s občanskými průkazy a  pasy. To vše přináší nárůst rozpočtových výdajů. Pro veřejnost jsou ale zajímavější výdaje investiční, protože v těch se přímo odráží rozvoj města a i ty se poměrně výrazně posilují, především využitím externích zdrojů získaných mimo vlastní příjmy Prahy.
Celkově tedy počítáme v této fázi prací na rozpočtu s tím, že pražský rozpočet pro rok 2000 bude mít příjmy ve výši 22 270 416 tisíc korun a z toho bude zhruba  4 115 000 tisíc korun bude určeno na investice, zhruba 2,2 miliardy korun je zatím nerozděleno a bude použito na nárůst investičních  běžných výdajů   a 2 173 621 tisíc korun je zatím určeno na tak zvanou dluhovou službu. Jinak řečeno, to jsou peníze, které budou  příští rok použity na úroky a splácení půjček, které si Praha vzala, ale tato částka ještě bude podrobena diskusi. O míře zadlužení města se v současnosti stále ještě mnoho diskutuje, ale chci k tomu říci, že zastupitelstvo Prahy program dluhové služby jednoznačně schválilo a přijalo tak filozofii, která zjednodušeně říká, že je výhodnější si na investice, na které bychom sami ještě dlouho neměli, půjčit už nyní. A nečekat, až  inflací a dalšími vlivy náklady na tyto stavby narostou do čísel, která bychom třeba už neuměli pokrýt ani s využitím půjček. Jde přitom o stavby, které jsou pro Prahu naprosto nezbytné, takže otázka v žádném případě nestojí tak, zda je realizovat nebo ne, ale pouze tak, zda je postavíme s využitím cizích zdrojů nyní, nebo je na nějakou dobu odložíme. Přičemž tento odklad stejně nemůže být dlouhý, protože by   více méně přestaly fungovat některé základní funkce města jako je doprava a podobně. My jsme přesvědčeni, že stavbu metra na sever, stavby tunelů Mrázovka a další akce  odkládat nelze a to vyjadřujeme i v rozpočtu na příští rok.”

Investice si tempo udrží

Už uvedených výchozích h zhruba 4,1 miliardy korun, které bude Praha dávat do investic z vlastního rozpočtu, půjde především na krytí běžných investičních potřeb Prahy. Jde například o rozvoj infrastruktury, školství, sociální oblast atd.  Jsou to tedy výdaje v podstatě fixní a každoroční, protože pokrývají běžné investiční výdaje sloužící k tomu, aby se přinejmenším nezhoršoval provoz škol, sociálních zařízení a dalších oblastí života města. 
Skutečný rozvoj města je potom zajišťován především cizími zdroji. Je to hlavně úvěr od Evropské investiční banky (EIB) na stavbu metra a  prostředky z druhé emise obligací. Z této emise může být příští rok do rozpočtu zapojena částka až do dvou miliard korun a z prostředků od EIB může rozpočet použít přibližně stejnou částku.  “A předpokládáme už také i výnos třetí emise obligací, nebo jiného cizího zdroje, který by měl být přijat do výše pěti miliard korun”, říká Paroubek.  I tyto peníze by byly použity pro financování tunelů Mrázovka a celého dopravního řešení úseku Zlíchov- Radlická a navíc na nákup nových vozů metra a rekonstrukci vozů stávajících. Jde vesměs o neodkladné potřeby a Paroubek je proto přesvědčen, že také podstatná část výnosu třetí emise obligací bude zapojena už do rozpočtu příštího roku. “Je to trochu i otázka  taktiky využití těchto zdrojů a  tempo jejich čerpání se proto může i měnit, ale podstatné podle mne je, že tyto zdroje budeme mít k dispozici, budeme je moci použít podle okamžité potřeby. A nebudeme tedy brzdit tempo klíčových dopravních staveb pro nedostatek peněz,” dodává. 
Z toho všeho potom vyplývá, že při zapojení veškerých dostupných zdrojů by Praha mohla v příštím roce investovat od osmi do zhruba 13 miliard korun. “Míra neurčitosti tohoto čísla je” podle Paroubka,  “dána pouze schopností připravit technicky a organizačně tyto stavby, zdroje na ně budou.”
K cizím zdrojům mimo vlastní rozpočet Prahy je potom potřeba připočíst ještě dotace ze státního rozpočtu.  Letos dal stát Praze na stavbu metra 370 miliónů korun, což byl částka spíše symbolická, ale důležitá v tom, že tím vláda začala do rozvoje pražské dopravy po letech znovu investovat. Letos je ve vládním  návrhu státního rozpočtu na stavbu metra trasy IV C  dotace 912 miliónů korun, což už je výraznější. “Chtěli jsme na tuto stavbu přes miliardu korun, uvítali bychom proto další zvýšení, ale bereme to jako signál, že stát chce svůj slib - dotovat dopravní stavby v Praze výrazněji - dodržet.”  Paroubek přitom upozorňuje, že stále chybí peníze na stavbu depa metra ve Zličíně, na úplné dokončení trasy IV.B, kde stále nejsou dostavěny některé stanice atd. “Pokud tedy získáme od státu více zdrojů, budeme moci urychlit stavební tempo na akcích, které kryjeme z vlastního rozpočtu.  A každá koruna od státu navíc znamená možnost snížit vlastní zadluženost Prahy.  Chci přitom zdůraznit, že výraznější tempo zadlužování Prahy odráží mimo jiné právě fakt, že se v minulých letech stát  z této oblasti zcela stáhl, zastavil svou dotaci pro stavbu metra, která byla před “Klausovými úspornými balíčky” každoročně  zhruba miliardová a donutil tak Prahu buď stavby zastavit, nebo hledat jiné řešení.”  Pokud by tedy pro příští rok stát svou podporu ještě zvýšil, bylo by možné například urychlit stavbu metra na sever a začít dříve stavět i druhý úsek z Ládví do Letňan. 

Zdroje pražského rozpočtu

Hlavním příjmem Prahy budou v příštím roce příjmy z daní. Ty se předpokládají ve výši zhruba 23,3 miliardy korun. Nedaňové příjmy jsou potom odhadnuty na zhruba 883 miliónů korun a necelé dvě miliardy mají tvořit státní dotace.  Jak je vidět, dotace od státu už tedy tvoří jen poměrně malou část příjmů města a proto si Praha také může dovolit, v případě nutnosti, schvalovat svůj rozpočet dříve, než je přijat rozpočet státní. Znamená to sice krýt některé potřeby v prvním čtvrtletí “z vlastního”, ale je to řešení podstatně výhodnější, než rozpočtové provizorium, které vždy komplikuje hospodaření obce, jejích organizací i městských částí. Pro ty se pro příští rok počítá  s dotacemi zhruba na úrovni roku letošního, i když dochází k některým změnám v metodice, jakým jim budou tyto dotace poskytovány. 
Postup přípravy rozpočtu by měl být zhruba takový, že  v průběhu října a listopadu projednají jeho návrh poslanecké komise a výbory, v závěru listopadu by měl proběhnout seminář pro členy zastupitelstva a v polovině prosince by měl být pražský rozpočet projednán v zastupitelstvu města.

Hlavní investice, s nimiž rozpočet počítá

“Na poslední schůzi  zastupitelstva Prahy kritizoval návrh výdajů pouze jediný opoziční klub, podle něhož “systematicky zadlužujeme město”. Pravdou je, že podle platné rozpočtové metodiky bude příští rok rozpočtový schodek někde mezi pěti až deseti miliardami  korun, v závislosti na tempu investičních výdajů.  Ale je to schodek plánovaný, který spočívá v tom, že budou jednak k dispozici cizí zdroje, ale také že bude k dispozici přebytek hospodaření za rok letošní. Ten odhaduji někde mezi dvěma až 2,5 miliardami korun, a i když jsou to “naše peníze”, které jsme letos ušetřili nebo vydělali, započítávají se podle platných pravidel jako rozpočtový schodek. Tyto peníze jsme získali především prodejem akcií energetických distribučních společností a společnosti Pragonet a jde celkem o 1,85 miliardy korun. O tuto částku tedy můžeme “optický schodek” rozpočtu fakticky snížit a zbývající část “dluhu” skutečně nijak nepřesahuje možnosti Prahy tyto půjčky splácet. To není můj názor, ale výsledek detailních rozborů externích firem, které mají mezinárodní jméno, a které návrh dluhové služby s městem konzultovaly.   A za sebe mohu naprosto odpovědně říci, že ani koruna z cizích zdrojů a ani koruna z peněz ušetřených z letoška nepůjde jinam, než do klíčových investic, které jako priority vybralo a schválilo již dříve zastupitelstvo Prahy. Nic z toho tedy nepůjde na běžný provoz. 
Peníze z prodeje akciových společností přitom budou použity hlavně na stavby technické infrastruktury, protože nám jde o to, aby například městské části na okraji Prahy konečně dostaly kanalizaci a vodovody a měly tak “rovné podmínky” vůči zbytku města pro svůj rozvoj. Jejich obyvatelé určitě vědí, o čem mluvím, protože dokud tam nemají sítě a další infrastrukturu, nepřijdou k nim ani investoři. Z části těchto peněz chceme také nakupovat pozemky  pro bytovou výstavbu atd.  Tyto strategické nákupy ocení až naši nástupci.”
Klíčovou investiční akcí, kterou bude Praha pro příští rok zajišťovat, je potom stavba metra IV, C, tedy úseku z Holešovic do Ládví.  Částka se ještě v těchto dnech upřesňuje, ale půjde o výdaj někde mezi  1,5 až 2 miliardami korun. 
Část peněz z druhé emise obligací půjde na protipovodňová opatření, do nichž město v posledním roce investuje velké peníze. Dále opět na technickou infrastrukturu, protože je potřeba “zainvestovat” některé lokality pro jejich budoucí rozvoj atd. 
Peníze z připravované “třetí emise obligací” potom mají jít prakticky všechny na urychlení výstavby části městského okruhu a nákup a modernizaci vozů metra. Jde o úsek Radlická – Smíchov, ale v investičním plánu Prahy je mezi prioritami také stavba tramvajové trati na Barrandov. 
“Toto vše jsou z pohledu Prahy naprosté priority a rozpočet města, tak jak je pro příští rok navržen, zajišťuje jejich financování.  A vzhledem k tomu, že  při tomto tempu investování pokrýváme i běžné výdaje Prahy, to považuji za výrazný ekonomický úspěch. Který znamená  nejen fakt, že budeme stavět a řešit potřeby, které Praha má, ale také to, že v Praze bude práce pro tisíce lidí, kteří pracují ve stavební výrobě i navazujících odvětvích. Na tento aspekt veřejných investicx se často zapomíná, ale  z mého pohledu je přinejmenším stejně důležitý, jako ostatní ekonomické ukazatele,” uzavírá Paroubek.